La pregunta de recerca ja implica un disseny de recerca.
En la recerca sobre sentències pels delictes sexuals a menors
la recerca és quantitativa i observacional.
La recerca recollirà un gran nombre de sentències judicials
per esbrinar estadísticament si els resultats es relacionen
amb característiques no previstes en la legislació.
Una recerca observacional recollirà informació de la realitat
sense manipular-la.
Però la recerca sobre les sentències podria tenir un disseny experimental.
Es podria distribuir
entre dues mostres aleatòries de magistrats
un mateix cas judicial,
en el qual s'haguessin modificat alguns aspectes.
L'acusat podria ser jove o vell,
o la víctima podria ser una nena o un nen,
i demanar que el sentenciessin.
Si el grup de magistrats que rep la versió
en què l'acusat és jove condemna més
que el grup de magistrats en què l'acusat és vell, conclourem:
La capacitat de controlar que el tractament només el rep
un grup de magistrats
i que tots dos grups de magistrats són iguals en tot,
excepte pel tractament que reben,
garanteix que en sigui la causa dels canvis observats
en la duresa de les sentències.
L'estratègia experimental té una validesa interna elevada,
però la manera de presentar als magistrats
el cas en l'experiment, les declaracions,
els testimonis, etc.,
pot afectar-los de forma molt diferent
de com reben la informació en un judici real
i que això influeixi en com sentencien.
La diferència entre la situació experimental
i la situació real fa que no puguem estar segurs
que el comportament dels jutges mesurat en l'experiment
sigui el mateix en la vida real.
Per entendre i explicar la nostra recerca,
cal mostrar com es relaciona i posiciona amb els esforços previs
que han fet altres investigadors per respondre-la.
En l'informe de recerca aquesta part no pot ser
una simple bibliografia anotada.
Les obres dels altres investigadors s'han d'organitzar
segons les qüestions clau de la nostra recerca.
Cal presentar i discutir les explicacions proposades
i els mètodes utilitzats,
i mostrar els desacords i les semblances entre ells.
La nostra credibilitat com a investigadors
es basarà, en bona mesura, a mostrar una comprensió acurada
de la recerca prèvia.
Els gestors bibliogràfics permeten recollir i organitzar
les referències bibliogràfiques
tal com requereix l'estudi de la recerca prèvia.
També serveixen per construir automàticament
els llistats de referències que hem utilitzat en un assaig
o treball de recerca,
estalviant-nos hores de feina tediosa.
Són una eina bàsica en l'estudi de la recerca prèvia
i en la redacció de l'informe de recerca.
Dues teories contraposades expliquen com els jutges prenen decisions.
En la teoria del consens els jutges es regeixen principalment
per variables legalment rellevants.
En canvi, per a la teoria del conflicte:
Una part de la variació en les sentències
s'explica per variables extralegals,
com ara l'ètnia dels acusats, la classe social, o el gènere.
Els tests empírics de les teories
van revelar que els factors extralegals
afectaven les sentències,
però l'efecte no era sempre de la mateixa magnitud
ni anava en el mateix sentit.
Tampoc no semblava reproduir directament
els interessos socials contraposats, tal com diu la teoria del conflicte.
Per això, la teoria de les preocupacions centrals
va intentar entendre millor les raons que porten els jutges
a tenir en compte factors extralegals
a l'hora de sentenciar.
Els jutges s'enfronten a una informació limitada
sobre qüestions legals.
Aleshores, utilitzen els factors extralegals
com a indicadors que els ajudin a determinar
la seriositat del cas o la culpabilitat de l'ofensor.
Això explicaria, per exemple, per què els desconeguts
es castiguen amb més duresa que els familiars
en els casos de delictes sexuals a menors.
Els magistrats poden estar modificant les seves decisions inconscientment.
Els psicòlegs cognitius han demostrat
com els prejudicis o les actituds implícites
respecte als grups socials o les categories de persones
afecten poderosament i inconscientment
la manera com veiem el món.
El problema per al sistema de justícia és:
La teoria és un conjunt de proposicions lògiques
interconnectades que expliquen un fenomen d'interès.
En l'estudi de les sentències
volem esbrinar si els factors extralegals,
el tipus de tribunal,
les característiques de l'ofensor o de la víctima,
els elements del procés judicial,
tenen un impacte en els resultats de les sentències.
Formalment, aquest conjunt de relacions
es pot expressar com una funció:
Els resultats de la sentència són el fenomen que volem explicar,
la variable dependent.
N'hi ha dos:
...la durada en mesos de presó, la prohibició d'acostament, etc.
El primer factor explicatiu és:
El segon bloc de factors que poden influir el formen:
Per exemple, un factor és la relació entre l'ofensor i la víctima.
Si víctima i ofensor són desconeguts,
potser serà més difícil demostrar el delicte
i, per tant, la probabilitat de condemna serà inferior.
Però en alguns casos el tribunal pot ser reticent
a condemnar els familiars més propers
i considerar que la condemna encara podria empitjorar
la situació de les víctimes que depenen d'aquests familiars.
Entre els factors relatius al procés, per exemple,
s'espera que l'existència d'acusació particular
contribueixi a una major probabilitat de condemna
i a més duresa en la pena imposada.
Una altra hipòtesi a testar
és que el gènere dels membres del tribunal
afecta el grau de punibilitat del tribunal
respecte als delictes sexuals a menors.